Günzel
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d8/G%C3%BCnzeli_suguv%C3%B5sa_aadlivapp.jpg/220px-G%C3%BCnzeli_suguv%C3%B5sa_aadlivapp.jpg)
Günzel (vene keeles Гинцелъ), varem ka Güntzel ja Günzell oli kaupmehe- ja aadlisuguvõsa. Suguvõsa suri meesliinis välja 1936. aastal.
Ajalugu
[muuda | muuda lähteteksti]Suguvõsa päritolu ei ole teada. Esimesi teateid nende kohta on 1675. aastast, mil Miitavis elas raamatukaupmees Johann Güntzel (suri u 1702). Ta oli esimese Miitavi trükikoja omanik.[1] Tema poeg Christian Güntzel (1678−u 1738) asus elama Riiga ja oli tolliametnik; ta oli suguvõsa Riia liini rajaja. Viimase poeg Christian Günzel (1704−1784) omandas Püha Rooma keisrilt Franz I 23. jaanuaril (vkj) 1755. aastal aadlitiitli ja sai prekonnanimeks von Günzel. Tema poeg kindralleitnant Karl Johann von Günzel (1741−1816) naitus Bauņi mõisa pärija Katharina von Sieversiga (1770−1844) ja sai Bauņi liini rajajaks. Suguvõsa kustus meesliinis tema pojapojapoja Carl Ludwig Arved von Günzeliga (1862−1936), kes oli viimane Bauņi ja Mīlīte mõisnik.
Günzelid rüütelkonna matriklis
[muuda | muuda lähteteksti]Suguvõsa võeti 21. detsembril (vkj) 1795 Liivimaa rüütelkonna matriklisse.[2]
Suguvõsa liikmeid
[muuda | muuda lähteteksti]- Hermann Claudius Güntzel (1728−pärast 1780), porutšik, kolleegiuminõunik, Tveri ökonioomiadirektor
- Karl Johann von Günzel (1741−1816), kindralleitnant, Benderi komandant, Viiburi kuberner, mõisaomanik
- Alexander Karl von Günzel (1786−1855), kindralmajor, Mogiljovi ja Smolenski riigimõisate direktor
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e0/Bau%C5%86i_m%C3%B5isa_peahoone_s%C3%A4ilinud_osa_2013._aastal.jpg/220px-Bau%C5%86i_m%C3%B5isa_peahoone_s%C3%A4ilinud_osa_2013._aastal.jpg)
Günzeli suguvõsa mõisavaldused
[muuda | muuda lähteteksti]- Liivimaa eesti distrikt:
- Liivimaa läti distrikt:
- Bauņi (Bauenhof) (1808−1920, fideikomiss), Košķele (Osthof) (1808−1844), Mīlīte (Neuhall) (1891−1920, fideikomiss)
Viited
[muuda | muuda lähteteksti]- ↑ Woldemar, J. H. Zur Geschichte der Druckereien, Lithographien u. Buchhandlungen in Curland, und des Curländischen Kalenders (Schluss). − Das Inland. Nr 33. 14. August 1845. Veerg 573-80. Siin: 573.
- ↑ Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980), lk 308.
Kirjandus
[muuda | muuda lähteteksti]- Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 308.
- Genealogisches Handbuch des Adels. Adelige Häuser B. Bd XXV. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2004. Lk 147-151.
- Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd IV. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1978. Lk 318.
Välislingid
[muuda | muuda lähteteksti]- Günzeli suguvõsa genealoogia saidil geni.com
- Günzeli suguvõsa vapp Ajalooarhiivi aadlivappide registris